![](https://tkbe.hu/wp-content/uploads/2024/04/dhammanandoacsan-I0CsOL.tmp_-1030x687.jpg)
Események
Események
1991 májusában öt kisebb buddhista közösség szövetségéből, 108 alapító tag közreműködésével megalakult A Tan Kapuja Buddhista Egyház. Ez a kísérleti multikulturális szövetség a különféle buddhista hagyományok képviselőinek együttműködését tűzte ki egyik fő céljának. Ugyanezen év szeptemberében, a frissen bejegyzett Egyház az érdeklődők előtt kitárta a Tan kapuját, elkezdte működését A Tan Kapuja Buddhista Főiskola, Európa egyetlen akkreditált buddhista felsőoktatási intézménye. Azóta 25 év telt el. A Tan Kapuja Buddhista Egyház 25 éve című könyv erről a negyedszázadról szól.
A Tan Kapuja Buddhista Egyház 25 éve című könyv sok-sok közreműködő hosszas és igen áldozatos munkájának köszönhetően kerülhetett az olvasók kezébe. A kötetben a kronológiai történet mellett bemutatásra kerülnek A Tan Kapujához köthető különböző közösségek, intézmények, megszólalnak az Egyház alapítói, a Főiskola egykori rektorai, személyes történeteket olvashatunk a Főiskola egykori tanáraitól, dolgozóitól és diákjaitól, eddig nem ismert részleteket tudhatunk meg az Egyház és a Főiskola történetéből, szemezgethetünk a diplomások és abszolváltak névsorából, valamint száznál is több fotón követhetjük végig az elmúlt 25 év pillanatait. A teljességre törekvő szerkesztők egy pillanatig sem ringatták magukat abba a tévképzetbe, hogy minden, az Egyház és Főiskola történetében fontosabb szerepet vállaló lényt sikerül majd megszólaltatniuk a kötetben, bár törekvéseik ez irányba haladtak. Ha bárkit kihagytak volna a könyvből, attól ezúton is elnézést kérnek és kérik, hogy az esetleges javított kiadásban, vagy a 30-as jubileumra készülő kiadványban szerepelni vágyók szerénységgel, vagy anélkül jelezzék ebbéli szándékukat a megfelelő helyeken.
Álljon itt most A Tan Kapuja Buddhista Egyház 25 éve című könyv előszava, Mireisz László tollából:
Üdv a Megvilágosodottnak, a Tannak és a Közösségnek!
Életünk fontos részei a jubileumok, a mérföldkövek. Alkalmat adnak arra, hogy egy pillanatra megállva visszanézzünk a megtett útra, örömeinkre, sikereinkre, küzdelmeinkre és eredményeinkre, és így megalapozottabban határozhatjuk meg az eljövő idők feladatait és tennivalóit.
A buddhizmusban is sok ilyen mérföldkő volt. Asóka megtérése, a mahájána, majd később a vadzsrajána megjelenése, ezeken belül pedig a különböző iskolák és irányzatok létrejötte mind egy-egy mérföldkőhöz köthető. Az időben legutolsó fontos esemény talán az volt, amikor 60 éve, 1956-ban Újdelhiben a Buddha Parinirvána 2500. évfordulóján szimpóziumot tartottak, amelyen elhangzott Őszentsége a XIV. Dalai Láma sokat emlegetett beszéde: „A Fényességes Buddha egyik szútrájában megjövendölte, hogy 2500 esztendővel a parinirvána után a Dharma a »vörös arcú emberek földjén« is ragyogni fog. A tibeti bölcsek ezt a jóslatot valamikor saját hazájukra vonatkoztatták, de egyikük, Srí Szakja másképpen magyarázta a kinyilatkoztatást. Szerinte a jóslat Európára utal, ahol a Dharma szintén ragyogni fog. Ennek bizonyos jeleit már most is tapasztalhatjuk.”
Az azóta eltelt hatvan év igazolni látszik a jóslatot. Az idők során a keleti országokban kialakult irányzatok szinte mindegyike megjelent Európában, de különösen a tibeti buddhizmus, miután Kína elfoglalta Tibetet, és a tibetieknek menekülniük kellett. Mivel a tibetiek nemzeti identitása teljes mértékben összeolvadt a buddhizmussal, az Európába menekült tibetiek hozták magukkal a Dharmát, jelentős tibeti buddhista központokat létrehozva ezáltal. De számos japán és koreai zenközpont is létrejött, valamint a théraváda buddhizmus is egyre nagyobb európai közösségeket alakított ki.
A keleti országokból nyugatra áramló buddhizmus Magyarországon is korán megjelent. A legendák szerint már a festő Mednyánszky nagyapja vaskos könyvet írt a buddhizmusról, amely nem maradt fenn. Fennmaradt viszont az első, magyar nyelven nyomtatott buddhista szöveg, a Hollósy József által jobbára németből fordított Buddhista káté, bevezetés Gótama Buddha című könyv, s ettől kezdve Magyarországon is egyre szélesebb közönség ismerkedhetett meg Buddha tanával.
Dr. Hetényi Ernő 1952-ben alapította a Buddhista Missziót és a Kőrösi Csoma Sándor Buddhológiai Intézetet. E négyéves papképző intézet végzett hallgatói közül, valamint a rendszerváltoztatás idején felszínre jött és bejegyzett közösségekből kerülnek ki azok az alapító tagok és közösségek, akik 1991-ben megalapították a Tan Kapuja Buddhista Egyházat.
Ez a kötet az Egyház első huszonöt évét, intézményeit és tevékenységét mutatja be, remélhetőleg olyan módon, hogy nemcsak azoknak jelent érdekes olvasmányt, akik részt vettek ebben a felemelő folyamatban, hanem azoknak is, akiket megérintett Buddha magasztos eszméje, a Dharma, és már jelentős eredményeket értek el a megvilágosodás útján.
Váljon ez a kötet minden lény üdvére!
Mireisz László
A közel 300 oldalas kötet beszerezhető A Tan Kapuja Buddhista Egyháznál, valamint a Főiskolán, elolvasható itt, az egyház honlapján, valamint megvásárolható a Dákini Keleti Könyvesbolt honlapján.
Július 20-án tagközösségünk, A Tan Szigete Közösség meghívására hazánkba érkezett Dhammanandó szerzetes, akit már sokan ismerhetnek a korábbi évekből, és aki ezután három hónapig túlnyomórészt Bajnán tartózkodik, a Bajnai Elvonulási
Augusztus 11-én, vasárnap reggel 8 és este 8 között Dharmanap-ot rendez A Tan Kapuja Buddhista Egyház és A Tan Kapuja Buddhista Főiskola. Az egész napos rendezvényen elméleti előadások, beszélgetések, szertartások, ülő- és mozgásgyakorlatok, zen művészeti foglalkozások, gyerekfoglalkozások, valamint meditációs koncert várják az érdeklődőket A Tan Kapuján.
A tiszteletreméltó Dhammanandó, a théraváda, az öregek tanítása szerint működő angliai Amarávatí buddhista kolostor igen tapasztalt szerzetese az idei vassza, a hagyományos esős évszak idejét, mintegy három hónapot, tagközösségünk A Tan